<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?>
<!DOCTYPE document PUBLIC "-//UIT//DTD Corpus V1.0//EN" "http://giellatekno.uit.no/dtd/corpus.dtd">
<document id="no_id" xml:lang="nob">
  <header>
    <title>*Politikk og demokrati - Om samene - Sámediggi Sametinget</title>
    <genre/>
    <author>
      <unknown/>
    </author>
    <publChannel>
      <publication>
        <publisher>Sámediggi/Sametinget</publisher>
      </publication>
    </publChannel>
    <wordcount>388</wordcount>
    <availability>
      <free/>
    </availability>
    <submitter email="divvun@samediggi.no" name=""/>
    <origFileName>http://samediggi.no/Artikkel.aspx?aid=37&amp;sprak=Norsk&amp;Print=1</origFileName>
    <parallel_text location="samediggi-article-37.html" xml:lang="sme"/>
    <metadata>
      <uncomplete/>
    </metadata>
    <version>XSLtemplate $Revision$; file-specific xsl  Revision; common.xsl  $Revision$; </version>
  </header>
  <body>
    <section>
      <p type="title">Samene - et folk i
          fire stater</p>
    </section>
    <p>
              Samene er ett folk med bosettingsområder i fire stater:
              Norge, Sverige, Finland og Russland. Samenes land
              strekker seg fra Kola-halvøya i nordøst til Engerdal i
              Sør-Norge og Idre i Sør-Sverige. Dette området kalles på
              samisk Sápmi.
            </p>
    <p>
        *Politikk og demokrati - Om samene
      </p>
    <p>Nasjonaldagen </p>
    <p>
            Publisert 27.01.2005
          </p>
    <p>Samenes nasjonaldag er felles for alle samer, uavhengig om de bor i Norge, Sverige, Finland eller Russland. I 1993 ble nasjonaldagen feiret for første gang, samtidig som FNs internasjonale urbefolkningsår ble offisielt åpnet i Karasjok. </p>
    <p>Les mer </p>
    <p> | </p>
    <p>Arkiv </p>
    <p>Nasjonalsangen </p>
    <p>
            Publisert 27.01.2005
          </p>
    <p>Sámi soga lávlla eller Samefolkets sang som den heter på norsk, er skrevet av Isak Saba (1875-1921), lærer og kirkesanger fra Nesseby, i 1906. </p>
    <p>Les mer </p>
    <p> | </p>
    <p>Arkiv </p>
    <p>Klesdraktene </p>
    <p>
            Publisert 27.01.2005
          </p>
    <p>Den samiske folkedrakten kalles kofte på norsk og gákti på nordsamisk. Som samiske språk og andre kulturelle særtrekk går også draktformene på tvers av landegrensene. </p>
    <p>Les mer </p>
    <p> | </p>
    <p>Arkiv </p>
    <p>Historien </p>
    <p>
            Publisert 27.01.2005
          </p>
    <p>Samene er ett folk med bosettingsområder i fire stater: Norge, Sverige, Finland og Russland. Samenes land strekker seg fra Kola-halvøya i nordøst til Engerdal i Sør-Norge og Idre i Sør-Sverige. Dette området kalles på samisk Sápmi. </p>
    <p>Les mer </p>
    <p> | </p>
    <p>Arkiv </p>
    <p>Språket </p>
    <p>
            Publisert 27.01.2005
          </p>
    <p>Samisk hører til den finsk-ugriske språkgruppen. Det samiske språkområdet strekker seg tradisjonelt over deler av Norge, Sverige, Finland og Russland. </p>
    <p>Les mer </p>
    <p> | </p>
    <p>Arkiv </p>
    <p>Bruken av begrepet nasjonaldag </p>
    <p>
            Publisert 28.01.2005
          </p>
    <p>Samekonferansen/ Samerådet har i sine vedtak på samisk brukt begrepet sámi álbmotbeaivi. Rett oversatt til norsk blir dette samenes nasjonaldag. </p>
    <p>Les mer </p>
    <p> | </p>
    <p>Arkiv </p>
    <p>Landsmøtet i 1917 </p>
    <p>
            Publisert 28.01.2005
          </p>
    <p>Les mer </p>
    <p> | </p>
    <p>Arkiv </p>
    <p>Elsa Laula Renberg - et kvinneliv </p>
    <p>
            Publisert 28.01.2005
          </p>
    <p>Elsa Laula Renberg kjempet hele sitt liv for samiske rettigheter. Kampen gav ikke nevneverdige frukter i hennes levetid, og den tids samebevegelse døde ut noen år før hun selv døde. Elsa er en av de største samepolitiske ledere vi har hatt – om ikke den største, sett i lys av hennes samtid. </p>
    <p>Les mer </p>
    <p> | </p>
    <p>Arkiv </p>
    <p>Samisk musikk </p>
    <p>
            Publisert 02.02.2005
          </p>
    <p>
            Samisk musikk i dag inkluderer et vidt spekter av sjangre,
            men de fleste forbinder samisk musikk først og fremst med
            joiken. Joik har alltid hatt en sentral rolle i den samiske
            musikktradisjonen, og kan beskrives som en kombinasjon av å
            synge og å bruke stemmen som et instrument.
          </p>
    <p>Les mer </p>
    <p> | </p>
    <p>Arkiv </p>
  </body>
</document>
